Meeleavaldajad üritasid Beirutis valitsuse hoonesse tungida
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/a8d1eeb0-b8f9-11eb-a9b2-35a769963be8.jpg?noup&w=1200&h=711)
Protestijate meelest on peaminister Najib Mikati valitsus liiga sõbralikes suhetes naaberriigi Süüria ja šiiaislamistliku liikumise Hizbollah'ga, vahendab BNS.
Olukord Beirutis pingestus reedel, kui kristlaste linnaosas toimunud võimsas autopommiplahvatuses hukkusid sisejulgeolekujõudude luureülem brigaadikindral Wissam al-Hassan ja veel kaks inimest ning vigastatuid oli rohkem kui sada.
Sunniusku Hassan suhtus vaenulikult ülestõusust haaratud Süüria võimudesse. Arvati, et temast saab veel sel aastal sisejulgeolekujõudude juht.
Hassani matusetalitusel taheti esiti protestida Süüria sekkumise vastu Liibanoni siseasjadesse, kuid meeleavaldajate raev pöördus peagi Mikati ja tema valitsuse vastu. Kohe pärast tseremoonia lõppu võtsid peamiselt noored demonstrandid suuna valitsushoonele, kuid julgeolekujõud tõkestasid nende tee, rääkis üks politseinik.
Endine peaminister Fuad Siniora kutsus oma matusekõnes Mikatit tagasi astuma, pidades tema valitsust luurejuhi surma eest vastutavaks.
Peaminister oli enda sõnul valmis tagasi astuma, kuid president Michel Sleiman palus tal ametis jätkata, et riigis ei suureneks ebastabiilsus ega tekiks võimuvaakumit.
Opositsioon ja selle juht Saad Hariri süüdistavad reedeses plahvatuses otsesõnu Süüria presidenti Bashar al-Assadi. Süüriat peetakse ka 2005. aastal autopommiplahvatuses hukkunud endise peaministri Rafiq Hariri, Saad Hariri isa atentaadi korraldajaks.
Süüria on sekkunud aastaid väiksema naabri siseasjadesse, olles niiditõmbajaks nii 1975-1990 toimunud Liibanoni kodusõjas kui sellele järgnenud poliitiliste segaduste ajal.